Analyse9

=Njålssoga= Njålssoga er den største om mest kjente av de islandske ættesagaene. Islendingsagaene er unike, og det er ingenting i hele verdenslitteraturen som er likt dem. Sagaen er skrevet rundt 1280 av en ukjent forfatter. Handlingen i sagaen finner sted på 1000-tallet, og skildrer overgangen til kristendommen i landet. Sagaen tar også opp hevn og konflikter mellom ætter. I denne presentasjonen har vi valgt å velge ut avsnittet der Torvald skal fri til Hallgjerd. Det har vi gjort fordi da får vi en mer konkret analyse, og får konsentrert oss om en liten del og grave dypere ned enn vi hadde fått gjort ellers. Det blir også lettere å finne sammenhengende eksempler på forskjellige punkter i presentasjonen.


 * Handlingsreferat**


 * Personskildring**

I Njålssoga, slik som i alle ættesagaer, er det brukt autoral refererende synsvinkel. Han er det vi kan kalle flue på veggen. Dermed bidrar fortelleren aldri til tolkningen, men lar oss fritt forstå teksten ut i fra vår egen fantasi og karaktertrekk. //"No har eg visse for det som eg lenge har hatt ei aning om, at du nok ikkje er så glad i meg som du støtt har sagt, sidan du ikkje ein gong brydde deg til å tala med meg om denne saka. Og ikkje tykkjer eg dette giftet er så gjevt som de har lova meg." (Njålssoga)// Her sier ikke forfatteren noen ting om at jenta som sier dette er skuffet og lei seg, men det kommer likevel frem av måten hun snakker på. Men den konklusjonen blir ikke gitt til oss, vi må selv velge å tolke det slik. Det er ikke sikkert alle tenker at hun er lei når de leser det avsnittet.
 * Fortellermåte/synsvinkel**

Alle ættesagaene er skrevet på gammelnorsk, noe som gjør dem til en viss grad vanskelige å lese. De har mange ord man kan kjenne igjen fra nynorsk, så hvis man er vant med å lese nynorsk forenkler det lesingen av Njålssoga. Språket i Njålssoga er likevel ganske enkelt å forstå, på grunn av den ordknappe og nøkterne stilen som er typisk for ættesagaene.
 * Språk**

All handling i Njålssoga er kronologisk, og det er altså ikke noen tilbakeblikk eller lignende. Det brukes veldig mye scenisk fremstilling, spesielt ved spenningstoppene. Tiden mellom disse toppene, når det ikke skjer så mye, fylles med referat. //” Sidan fór dei i friarferd og kom til Hoskuldsstad og vart vel mottekne der.” (Njålssoga)// Slik brukes også referat for å hoppe over uviktige deler av handlingen. Det står ingenting om reisen deres eller hvor lang tid den tok.
 * Oppbygning**

Spenningskurven i ættesagaer er veldig standard oppbygget, og Njålssoga følger også dette mønsteret. I begynnelsen blir alle personene og stedene i sagaen beskrevet, noe som understreker betydningen av ætt. //”Det var ein mann som heitte Torvald. Han var son til Osviv og budde på Fell ute på Medalfellsstrand. Han var rik på gods, og åtte dei øyane som vart kalla Bjarnøyar. Dei ligg ute i Breidafjorden. Frå dei fekk han skrei og mjøl. Torvald var ein kunnig mann og førte seg vel, men han var noko brålynt av seg.” (Njålssoga)// Slik blir også de andre personene introdusert, og til sammen kan vi se hvor omfattende innledningen kan være. Nesten halvparten av utdraget vi har valgt består av denne innledningen med slekt- sted- og personbeskrivelser. Dette brukes også rett og slett for å gjøre persongalleriet mer oversiktlig, fordi det er utrolig mange personer og stedsnavn i ættesagaer. Etter denne innledningen kommer en presentasjon av konflikten. //”Så var det ein gong at far og son tala seg imellom om kvar Torvald skulle finna seg ei kone. Det kom då fram at han meinte at han ikkje trong fara langt for å finna høveleg gifte. "Vil du be om Hallgjerd Langbrók, dotter til Hoskuld?" spurde Osviv. "Ja, henne vil eg be om," seier han. "Det er ikkje så visst at de to høver så godt i hop," sa Osviv” (Njålssoga)// Konflikten blir kort og enkelt presentert, og man forstår med en gang hva resten av utdraget vil handle om. Videre kommer det en konfliktopptrapping med at Torvald reiser for å fri til Hallgjerd, og det kompliserer seg med at hun ikke liker at hun ikke ble spurt først. I dette utdraget er det lite action som skjer før nedtrappingen kommer, og på slutten får vi en liten avslutning. //"Ta det ikkje så tungt. Du blir vel gift ein gong til, og då blir du nok spurd. Og eg skal nok allstøtt gjera slik du vil, så nær som der far din eller Hrut er med." Dei tala ikkje meir om det.” (Njålssoga)//

Familie er veldig sentralt i Njålssoga, og alle ættesagaene for den del. Tida da hendelsene i Njålssoga finner sted kalles for ættesamfunnet, fordi ætt/slekt var så utrolig viktig. Den sterke betydningen av familie forsterkes blant annet av oppbygningen, fordi innledningen tar for seg hvem alle er i familie med, spesielt hvem faren deres er. Vi ser jo også i dag at disse verdiene henger litt igjen på Island, i bruken av fornavn til far fulgt av ”dottir” eller ”son” i etternavn.
 * Tema/Konklusjon**

Konfliktene Njålssoga tar for seg er som sagt mellom slekter, og handler om hevn, eiendom og kjærlighetsforhold. Slik er det også i utdraget vi har valgt, men her er det nesten en blanding av eiendom og kjærlighet. Det er jo en jente som skal giftes vekk, men hun fremstilles nærmest som en ting, ikke et menneske. Den eneste som reagerer på denne behandlingen er jenta selv. Hallgjerd protesterer, og sagaen oppfordrer nærmest kvinner til å være sterke, rakryggede og ikke finne seg i hva som helst. Dette er også egenskaper som er typiske for kvinner i islendingsagaene. Kvinner var ikke svake dukker, men sterke kvinner som visste hva de ville, og var ikke redde for å fortelle det til hvem som helst, spesielt mannen sin.