par2njaalssoga

=Njålssoga= Njålssoga er en av de mest kjente islendingsagaene. Sagaen ble skrevet på 1200-tallet av en ukjent islandsk forfatter. Selve handlingen utspiller seg på 900 og 1000-tallet hvor island aksepterer kristendommen, og den handler om slekter, og forholdet mellom dem. Alt dette er vanlige særtrekk for islendingsagaene. Som navnet tilsier handler sagaen mye om Njål, men utdraget denne analysen er basert på handler hovedsaklig om Gunnar og Hallgjerd.

Handlingsreferat
Utdraget handler og Halgjerd, og hennes tre ektemenn som alle dør. Helt i starten blir vi presentert for Hallgjerd som barn, og hennes far. Hun vokser så opp til å bli den peneste jenten man kunne se, og det er nå hun møter Torvald, den første hun blir tvangsgiftet til. Senere begynner ekteparet å krangle, og Hallgjerd blir trist. Når fosterfaren, Tjostolv finner ut hva som er gale, tar han brutalt livet av Torvald. Men Hallgjerd gifter seg igjen, neste gang med Glum, som også kommer i strid med Tjastolv. Det ender på samme måte, og Hallgjerd mister også han. Senere blir hun presentert for Gunnar som blir hennes tredje, og sagaens siste ektemann. Gunnar ender i flere strider, og blir til slutt dømt til å måtte forlate landet i tre år. Ved å nekte dette blir han fredløs, og dermed jaktet ned og drept.

Person og miljøskildring
Det er mange, og beskrivende personskildringer i Njålssoga, men landskapskildringer er det få av på tross av alle stedsnavnene man får oppramset.

Hallgjerd blir skildret som den fineste jenten en kun se. Hun beskrives som stor og med langt hår. Med dette får vi inntrykk av at den tidens definisjon på skjønnhet kan ha vært annerledes enn i dag. De fleste mennene blir beskrevet som sterke og harde. Opplysninger som om mannen var rik eller ikke er også viktig å nevne.

De fleste menneskene blir beskrevet med enkle ytre trekk, som er lette å kategorisere. Vi får aldri vite hva dem tenker og føler. Istedenfor å beskrive personene, får vi heller vite hvilken slekt en kommer fra. På den måten kan vi selv tenke oss til hvordan personen er utifra hvilke handlinger slekten tidligere har utført. Hverdagen skildres igjennom scener, hvor man gjennom dialoger får innblikk i deres kyniske samfunn.

Et eksempel på en personskildring er "Gunnar heitte ein mann. Han var frenden til Unn. Mor hans heitte Rannveig og var dotter til Sigfus. Far til Gunnar heitte Håmund og var son til Gunnar Baugsson. Gunnar Håmundsson budde på Lidarende i Fljotsli. Han var stor av vokster og sterk, og våpenfør framfor nokon annan. Han både kasta og hogg like godt med båe hendene, og han var så kjapp med sverdet at ein tyktest sjå tre i lufta på ein gong". Her kan vi se hvordan slekten først blir presentert, og deretter hans ytre.

Fortellermåte og språk
Språket er bevart på gammelnorsk, og dermed er det flere vanskelige ord å finne i teksten.

Den ukjente forfatteren skriver ikke noe om følelsene og tankene til menneskene i sagaen. På denne måten virker den mer objektivt, og skaper en troverdighetsfølelse hos leseren.

Njålssoga er skrevet i autoral synsvinkel. Det vil si at forfatteren ser på personene, istedenfor ut av dem.

Oppbygging
Handlingen er kronologisk, ikke bare i Njålssoga, men i islendingesagaene generelt. Det veksles ofte mellom scene og referat, men det er mest scene. I scenene er det mest dialoger. Mens det blir brukt referat mellom scenene for å hoppe frem i tiden. Vi får ingen tilbakeblikk, eller frempek i teksten. Spenningskurven er meget tradisjonell. Det vil si at det er litt spenning i hver scene som bygger opp mot den endelige slutten. I hvert avsnitt blir man først introdusert med personene. Vi får ofte opplyst store deler av slekten til aktuelle personer og nødvendige stedsnavn. Et eksempel på dette er, "No vik soga vest til Breidafjordsdalane. Ein mann er nemnd, Hoskuld, han var son til Dala-Koll. Mor hans heitte Torgjerd, dotter til Torstein den raude. Hoskuld budde på Hoskuldsstad i Laksådal. Hrut heitte bror hans, han budde på Hrutsstad. Han og Hoskuld hadde same mor, men far til Hrut heitte Herjolv", som er innledingen til dette utdraget.

Tema
Temaene familie og slektsrelasjoner står sentralt i Njålssoga. Helt i starten, og når nye personer blir introdusert underveis får vi ofte vite hvilken familie de kommer fra, og familiens overhode, faren, er spesielt viktig. Andre eksempler er tvangsgifting og blodhevn. Hallgjerd blir for eksempel i starten tvangsgiftet bort til Torvald, uten at Hallgjerd har noe hun skulle ha sagt. Når de så senere begynner å krangle, og hun blir ulykkelig, tar fosterfaren blodhevn og dreper Torvald. Alt dette tyder på at slekt var spesielt viktig i de norrøne samfunnene, og det er av den grunn vi i dag gjerne kaller tiden for et Ættesamfunn (slektssamfunn).

Konklusjon/avslutning
I Njålssoga leser vi om et kjærlighetsdrama med et annet moralsk syn enn det vi har i dag. Dette er mye på grunn av at samfunnet var annerledes enn det det er i dag. For eksempel respekten for familiens overhode. Det finnes fremdeles spor etter dette i dag i Island, for eksempel i navn, hvor man legger på ettertitler etter hvem faren er.